Kraften til morsmelk
Tid for å lese:
Brystmelk er den beste maten for babyen din, og de mange fordelene ved amming betyr at babyen drar nytte av melken din på mange andre, viktige måter også
Du har kanskje hørt at Verdens helseorganisasjon (WHO) anbefaler å amme i minst seks måneder, men hva er bakgrunnen for dette? Vel, amming er en av de mest effektive måtene å sikre barnets helse på, og hvis nesten alle ammet, kunne livet til ca. 820 000 barn vært spart hvert år1 – et temmelig sterkt argument.
I tillegg til å gi babyen næring, gir brystmelken også beskyttelse. Brystmelk er full av levende ingredienser, inkludert stamceller, hvite blodceller og nyttige bakterier,2 samt andre bioaktive komponenter som antistoffer, enzymer og hormoner.3 Alle disse bidrar til å bekjempe infeksjoner, forebygge sykdom og bidrar til normal, sunn utvikling.
Babyer som fullammes de første seks månedene, har mindre sannsynlighet for å få diaré og kvalme, mage-tarmkatarr, forkjølelse og influensa, øre- og brystinfeksjoner samt trøske.4 Og sammenlignet med spedbarn som får morsmelkerstatning, hadde fullammede babyer bare halvparten så stor risiko for plutselig spedbarnsdød (SIDS eller krybbedød).5
Selvfølgelig blir babyer som ammes også syke av og til, men amming når babyen er syk har enda flere fordeler: «Hvis en baby blir syk, eller hvis moren blir det, øker ofte de beskyttende komponentene i melken»,6 forklarer professor Peter Hartmann fra University of Western Australia, en internasjonalt anerkjent ekspert innen laktasjon og amming. «En baby som ammes, har større sannsynlighet for å bli raskere frisk enn babyer som får morsmelkerstatning fordi mors kropp vil produsere spesifikke antistoffer mot infeksjonen han har fått.»
Og det handler ikke bare om ernæring og immunitet. Babyen får trøst og blir beroliget når han ammes når han er syk, og dette er en viktig fordel som ikke må undervurderes. Studier har faktisk vist at amming reduserer gråt og gir lindring når babyen blir vaksinert.7
Når du gir din premature baby melken din, får han den beste beskyttelsen mot potensielt dødelige tilstander inkludert sepsis, kronisk lungesykdom og nekrotiserende enterokolitt (NEC).8 Premature babyer som får brystmelk, har også større sjanse til å kunne reise hjem fra sykehuset tidligere.9
«Å gi din premature baby brystmelk er det nyttigste du kan gjøre for ham», påpeker professor Hartmann. «Hver dråpe teller.» Helsepersonell ser faktisk på brystmelk ikke bare som ernæring, men som en medisinsk intervensjon. Les mer om hvor viktig brystmelk er for premature babyer.
Du har kanskje hørt at babyer som får morsmelkerstatning, sover lenger. Men det ser ut til at dette er en myte. Forskning viser at babyer som får brystmelk og babyer som får morsmelkerstatning, har like stor sannsynlighet for å våkne for å spise om natten.10 Men forskjellen er at babyer som ammes, sovner raskere igjen. Oksytocinet som produseres i babyens kropp når han dier, gjør ham trøtt etterpå. Og andre hormoner og nukleotider i melken hjelper babyen med å utvikle sunne døgnrytmer (sove-våkne-mønster).11
Babyens første seks måneder er en travel tid for den raskt voksende hjernen hans. Hjernemassen nesten fordobles i denne avgjørende perioden.12 En amerikansk studie viste at små barn og førskolebarn som var fullammet i minst tre måneder, hadde hjerner med 20 til 30 % mer hvit masse – som kobler sammen ulike deler av hjernen og overfører signaler mellom dem – enn barn som ikke hadde fått brystmelk.13
Viktigheten av amming for utviklingen av babyens hjerne gjenspeiles i forskning over hele verden. I en studie i Storbritannia14 hadde 16-åringer som var ammet i seks måneder eller mer som babyer, større sannsynlighet for å få gode karakterer på skoleeksamener. Og brasilianske forskere fant at personer som var blitt ammet i minst ett år, ofte tjente mer penger da de var 30 år.15
Selv om resultatene justeres for faktorer som husstandens inntekt og mors utdanning, ser det ut til at spedbarn som fullammes, har større sannsynlighet for å ha høyere IQ enn babyer som får morsmelkerstatning.16 «Man har gjort seg noen tanker om hvorfor det er sånn», sier professor Hartmann. «Én av dem gjelder de langkjedede fettsyrene i brystmelk, som DHA, som har en positiv effekt på hjernen og hjernens utvikling.»17
Og den nyeste forskningen viser at amming også har innvirkning på atferd. I en studie av 10 000 barn hadde de som ble ammet i mer enn fire måneder, 30 % mindre sannsynlighet for å utvise atferdsproblemer ved femårsalderen.18
Amming er ikke bare bra for babyen i de første seks månedene. Jo lenger han fortsetter å få brystmelk, desto flere fordeler er det – særlig for helsen hans.
Hver ammeøkt øker nivået av oksytocin – «kjærlighetshormonet» – i både din og babyens kropp, noe som fremmer tilknytning.19 Dette kan legge et solid grunnlag for fremtidige relasjoner og kan også hjelpe den lille med å takle stress senere i livet.20
Forskning viser også at barn som ble ammet som babyer, har mindre sannsynlighet for å få krefttyper som leukemi og lymfekreft,21 og de har ofte bedre syn22 og rettere tenner23 enn barn som fikk morsmelkerstatning. Amming bidrar også til å redusere babyens risiko for fedme eller å utvikle type 1 eller type 2 diabetes24,25 som voksen.
Så hvis du lurer på når fordelene ved amming slutter, er svaret at de varer hele livet. Og jo lenger du fortsetter å amme, desto flere helsefordeler er det for deg også.
Les mer i vår gratis e-bok Vitenskapen om den fantastiske brystmelken nå.
Artikler som kan være av interesse
1 Victora CG et al. Breastfeeding in the 21st century: epidemiology, mechanisms, and lifelong effect. Lancet. 2016;387(10017):475-490.
2 Bode L et al. It’s alive: microbes and cells in human milk and their potential benefits to mother and infant. Adv Nutr. 2014;5(5):571-573.
3 Ballard O, Marrow AL. Human milk composition: nutrients and bioactive factors. Pediatr Clin North Am. 2013;60(1):49-74.
4 Ladomenou F et al. Protective effect of exclusive breastfeeding against infections during infancy: a prospective study. Arch Dis Child. 2010; 95(12):1004-1008.
5 Vennemann MM et al. Does breastfeeding reduce the risk of sudden infant death syndrome? Pediatrics. 2009;123(3):e406-410.
6 Hassiotou F et al. Maternal and infant infections stimulate a rapid leukocyte response in breastmilk. Clin Transl Immunology. 2013;2(4):e3.
7 Harrison D et al. Breastfeeding for procedural pain in infants beyond the neonatal period. Cochrane Database Syst Rev. 2016;10:CD011248.
8 Johnson TJ et al. Economic benefits and costs of human milk feedings: a strategy to reduce the risk of prematurity-related morbidities in very-low-birth-weight infants. Adv Nutr. 2014;5(2):207-212.
9 Schanler RJ et al. Randomized trial of donor human milk versus preterm formula as substitutes for mothers' own milk in the feeding of extremely premature infants. Pediatrics. 2005;116(2):400-406.
10 Brown A, Harries V. Infant sleep and night feeding patterns during later infancy: association with breastfeeding frequency, daytime complementary food intake, and infant weight. Breastfeed Med. 2015;10(5):246-252.
11 Sánchez CL et al. The possible role of human milk nucleotides as sleep inducers. Nutr Neurosci. 2009;12(1):2-8.
12 Dekaban AS. Changes in brain weights during the span of human life: relation of brain weights to body heights and body weights. Ann Neurol. 1978 4(4):345-356.
13 Deoni SC et al. Breastfeeding and early white matter development: A cross-sectional study. Neuroimage. 2013;82:77-86.
14 Straub N et al. Economic impact of breast-feeding-associated improvements of childhood cognitive development, based on data from the ALSPAC. Br J Nutr. 2016:1-6.
15 Victora CG et al. Association between breastfeeding and intelligence, educational attainment, and income at 30 years of age: a prospective birth cohort study from Brazil. Lancet Glob Health. 2015; 3(4):e199-205.
16 Horta BL, Victora CG. Breastfeeding and adult intelligence – Authors’ reply. Lancet Glob Health. 2015;3(9):e522.
17 Belkind-Gerson J et al. Fatty acids and neurodevelopment. J Pediatr Gastroenterol Nutr. 2008;47 Suppl 1:7-9
18 Heikkilä K et al. Breast feeding and child behaviour in the Millennium Cohort Study. Arch Dis Child. 2011;96(7):635-642.
19 Tharner A et al. Breastfeeding and its relation to maternal sensitivity and infant attachment. J Dev Behav Pediatr. 2012;33(5):396-404.
20 Montgomery SM et al. Breast feeding and resilience against psychosocial stress. Arch Dis Child. 2006;91(12):990-994.
21 Bener A et al. Does prolonged breastfeeding reduce the risk for childhood leukemia and lymphomas? Minerva Pediatr. 2008;60(2):155-161.
22 Singhal A et al. Infant nutrition and stereoacuity at age 4-6 y. Am J Clin Nutr. 2007;85(1):152-159.
23 Peres KG et al. Effect of breastfeeding on malocclusions: a systematic review and meta-analysis. Acta Paediatr. 2015;104(467):54-61.
24 Horta BL et al. Long-term consequences of breastfeeding on cholesterol, obesity, systolic blood pressure and type 2 diabetes: a systematic review and meta-analysis. Acta Paediatr. 2015; 104(467):30-37
25 Lund-Blix NA et al. Infant feeding in relation to islet autoimmunity and type 1 diabetes in genetically susceptible children: the MIDIA Study. Diabetes Care. 2015;38(2):257-263.